Budapesti Műszaki és 
Gazdaságtudományi Egyetem
Vegyészmérnöki és Biomérnöki Kar	Vegyészmérnöki Szak
Biomérnöki Szak
Kötelező vagy választható tantárgy
MSC	
Tantárgy Adatlap
és tantárgykövetelmények
2008.október 20
Mintaelőkészítés, mintavétel
2.	Tantárgy kódja	Szemeszter	Követelmény	Kredit	Nyelv	Tárgyfélév	
			2+0+0v	2	magyar	1/1	

3. A tantárgyfelelős személy és tanszék: Dr. Kőmíves József Szervetlen és Analitikai Kémiai Tanszék
4. A tantárgy előadója:
Név:	Beosztás:	Tanszék, Int.:	
Dr. Tömösközi Sándor	egyetemi docens	Alkalmazott Biotechnológiai és Élelmiszertudományi 	
Dr. Balla József	egyetemi tanár	Szervetlen és Analitikai Kémia	
Dr. Bezur László	egyetemi docens	Szervetlen és Analitikai Kémia 	
Dr. Kőmives József 	egyetemi docens	Szervetlen és Analitikai Kémia	
5. A tantárgy az alábbi témakörök ismeretére épít:
Analitika BSc
6. Kötelező előtanulmányi rend: nincs
7. A tantárgy célkitűzése:
Az analitikai elemzési feladatokban, a mintavétel, a mintakezelés, a mintaelőkészítés és az elemzési módszer szerepének bemutatása és értékelése. A mintavételi műveletek elvi alapjainak, a különböző mintatípusok esetén alkalmazott mintavételi eljárások alkalmazásának és a mintavétel eszközeinek bemutatása. Az elemzést megelőző fontosabb mintaelőkészítési műveletek elvi alapjainak, a mintaelőkészítés műveleteinek és eszközeinek ismertetése. 
8. A tantárgy részletes tematikája:
	óra	
Analitikai elemzési feladatok tervezése, a vizsgálandó jellemző, a vizsgált objektum tulajdonságai, mintavételi módszerek, vizsgálati módszerek, költségek stb. figyelembe vételével. A mintavétel, mintakezelés, mintaelőkészítés és az analitikai módszer kapcsolata. A vizsgálati anyagok csoportosítása fizikai jellemzők alapján, szilárd, folyadék gáz és kevert fázisú minták. A vizsgált komponens varianciája a vizsgált objektumban, homogenitás, inhomogenitás.
A mintavétellel kapcsolatos fontosabb fogalmak ismertetése és értelmezése. 	2	
Statisztikai elv alkalmazása a mintavétel tervezésében, a szükséges mintaszám becslése. A fontosabb mintavételi elvek: szubjektív mintavétel, véletlen mintavétel, egyszerű véletlen mintavétel, rétegek szerinti mintavétel, rétegek szerinti véletlen mintavétel, szisztematikus mintavétel, rétegek szerinti szisztematikus mintavétel, keverék mintavétel. A rétegek értelmezése, összetétel, tömeg, hely, idő, gyártási ciklus, szállítási egység stb. alapon. Mintavételi módszerek bemutatása és jellemzése talajmintavétel példáján. Mintavételi tervek.	2	
Mintavételi technikák, manuális és gépesített mintavétel. Minták csomagolása tárolása. Mechanikus minta-előkészítési műveletek: homogenizálás, aprítás, őrlés, a mintatömeg csökkentése, a minta osztása. A mechanikus minta-előkészítés eszközei, berendezései. A minták vonatkoztatási állapota. Termikus előkészítő műveletek:szárítás, izzítás. Heterogén fázisú minták előkészítése szűrési műveletek, szűrő anyagok, szűrés vákuummal és nyomással támogatva. 	2	
Mintaelőkészítés elemanalitikai, nyomelem analitikai vizsgálatokhoz (AAS, ICP-OES, ICP-MS, XRF). Oldás, kioldás, roncsolás vizes, savas közegben. Reagensek: víz, sósav, salétromsav, kénsav, hidrogén-fluorid, foszforsav, hidrogén-peroxid, bórsav és a fontosabb reagens elegyek jellemzése és alkalmazása. Kioldás rázással és ultrahanggal támogatva. A minta szerves alkotóinak oxidatív lebontása: (i) roncsolás oxidáló savakkal, (ii) hamvasztás. 	2	
A roncsolás atmoszférikus nyomáson és túlnyomásos készülékekben. A roncsolás korszerű berendezései. Mikrohullámú roncsolók felépítése, működése és alkalmazásai. Hamvasztásos minta-előkészítés.
 Ásványi anyagok feltárása, ömlesztéses minta-előkészítés, ömlesztő reagensek, eszközök és berendezések.	2	
Szerves komponensek meghatározását megelőző minta-előkészítési, tisztítási, kinyerési és dúsítási módszerek. 
Szerves komponensek kinyerése vízből és folyadék fázisú mintákból. Komponensek besorolása polaritásuk szerint. A művelet megválasztása és megtervezése vegyületek szerkezete alapján. Folyadék-folyadék extrakció, alapelvek és alkalmazási lehetőségek az extrahálószer és a vegyület szerkezetének ismeretében. A mintakinyerést befolyásoló paraméterek nem ionizálható és ionizálható vegyületeknél. A pH szerepe a minta kinyerésnél, tisztításnál ionizálható és nem ionizálható vegyületeknél.	2	
Szilárdfázisú extrakció (SPE) elve és alkalmazása ionos, ionizálható és nem ionizálható vegyületek kinyerésére vízből. A minta-előkészítő oszlop kiválasztása a cél vegyületek szerkezetének ismeretében. SPE módszer tervezése és kivitelezése.	2	
Mintatisztítás szilárdfázisú extrakcióval. Szilárdfázisú extrakció alkalmazása a klinikai-biokémiai, a gyógyszeripari és élelmiszeripari analitikában. 
Szerves komponensek kinyerése, kivonása szilárd anyagokból. Szerves komponensek kivonása oldószeres extrakcióval, Soxhlet-extrakció és a módszer alkalmazása különböző mintatípusok esetén. Szerves komponensek kioldása rázatásos módszerrel és a módszer alkalmazása különböző mintatípusok esetén.	2	
Szerves komponensek kivonás ultrahanggal segített módszerrel és a módszer alkalmazása különböző mintatípusok esetén. Szerves komponensek kivonás mikrohullámmal segített módszerrel és a módszer alkalmazása különböző mintatípusok esetén. Szerves komponensek kivonása nyomás alatti extrakcióval (gyorsított oldószeres extrakció) és a módszer alkalmazása különböző mintatípusok esetén. 
A különböző kivonási módszerekkel nyert minták tisztítása és vagy dúsítása.
A szuperkritikus extrakció alapjai és szerepe a minta-előkészítésben.	2	
Mintavétel légnemű közegből, füstgázok, technológiai véggázok, munkahelyi légterek, egyéb belső téri légterek, környezeti levegő. Az atmoszféra összetétele és jellemző szennyező anyagai. Gázmintavétel direkt kijelzésű analizátorok számára, gázelőkészítés. Részecskék mintavétele: méreteloszlás, izokinetikus mintavétel porméréshez, részecskeméret analízis. Adszorpciós mintavétel bemutatása példákon keresztül, leoldás laboratóriumi analízishez, termodeszorpció.	2	
Elnyeletéses mintavétel bemutatása példákon keresztül, származékképzés. Mintavétel tartályba, légzsákba, kifagyasztásos mintavétel. Részecske és gőz formában egyidőben jelenlévő anyagok mintavételének bemutatása a dioxinok példáján. A mintavétel és mintaelőkészítés minőségbiztosításának kérdései. Diffúziós mintavételek.	2	
Tömösközi	2	
Tömösközi	2	
Számonkérés	2	

9. A tantárgy oktatásának módja: előadás
10. Követelmények
a.	A szorgalmi időszakban: részvétel az előadások 70 %-án.
b.	A félév során: írásbeli beszámolók
11. Pótlási lehetőségek
12. Konzultációs lehetőségek
Az adott témakört előadó oktatóval egyeztetve folyamatosan
13. Jegyzet, tankönyv, felhasználható irodalom:
ISO 11648-1:2003 szabvány Statistical aspects of sampling from bulk materials – Part1: general principles
ISO 11648-2:2003 szabvány Statistical aspects of sampling from bulk materials – Part2: Sampling of particulate materials

14. A tantárgy elvégzéséhez szükséges tanulmányi munka
az előadások rendszeres látogatása (28 ó)
otthoni tanulás, felkészülés a beszámolókra (30 ó)
15. A tantárgy tematikáját kidolgozta:
Név:	Beosztás:	Tanszék, Int.:	
Dr. Bezur László	egyetemi docens	Szervetlen és  és Analitikai Kémia	
Dr. Tömösközi Sándor	egyetemi docens	Alkalmazott Biokémia	
Dr. Balla József	egyetemi tanár	Szervetlen és  és Analitikai Kémia	
Dr. Kőmives József	egyetemi docens	Szervetlen és  és Analitikai Kémia